Pozitia UNICEF cu privire la contactul apropiat dintre mama si copil si alaptare in contextul COVID-19
In concordanta cu Conventia ONU cu privire la drepturile copilului1, recomandarile tehnice ale Organizatiei Mondiale a Sanatatii (OMS) in calitate de agentie ONU specializata in domeniul sanatatii, recomandarea OMS si UNICEF privind importanta alaptarii exclusive in primele sase luni de viata ale copilului, Initiativa Spital Prieten al Copilului (ISPC) a OMS si UNICEF sau Cei zece pasi pentru o alaptare de succes, politicile UNICEF privind alaptarea si cele dedicate familiei, documentul de sinteza al UNICEF din 2019, Codul international de marketing al substituentilor de lapte matern, recomandarile OMS cu privire la alaptare in contextul COVID-19 si documentului de indrumare al UNICEF recent publicat privind alimentatia copiilor si tinerilor in contextul COVID-192, UNICEF in Romania subliniaza importanta contactului apropiat si sigur, precum si a mentinerii hranirii exclusive la san si in contextul COVID-19.
Laptele matern ofera protectie impotriva a numeroase boli si constituie cea mai buna sursa de hrana pentru majoritatea sugarilor. Copiii alaptati au mai multe sanse de supravietuire si dezvoltare. In contextul COVID-19, nu exista nicio dovada ca boala poate fi transmisa prin laptele matern. Prin urmare, femeilor diagnosticate cu COVID-19 li se recomanda sa continue alaptarea timpurie exclusiva de la nastere pana la sase luni si, apoi, continuarea alaptarii pana la cel putin doi ani, cu luarea de masuri de precautie. Printre acestea se numara inclusiv practicarea igienei respiratorii3 in timpul alaptarii prin purtarea unei masti care sa acopere gura si nasul, spalarea mainilor cu apa si sapun timp de minimum 20 de secunde inainte si dupa contactul cu copilul si curatarea periodica si dezinfectarea suprafetelor pe care le-au atins.
Prin urmare, o mama diagnosticata cu COVID-19 ar trebui ajutata sa realizeze contactul piele pe piele cu bebelusul ei nou-nascut, sa il alapteze in siguranta si sa stea in aceeasi incapere cu el. Cand copilul ajunge la varsta de sase luni, alimentatia diversificata si complementara adecvata ar trebui sa fie disponibila, cu respectarea prevederilor mentionate legate de igiena.
Alaptarea copiilor care sunt bolnavi ar trebui de asemenea continuata prin cresterea frecventei sau a duratei fiecarei mese si in timp ce mama ia masurile de protectie necesare. In cazul in care bebelusul nu se poate hrani la san, mama trebuie ajutata sa il hraneasca cu lapte matern exprimat prin muls.
In situatiile in care forma grava a COVID-19 in cazul mamei sau alte complicatii medicale o impiedica pe aceasta sa-si ingrijeasca copilul sau o impiedica sa continue alaptarea directa, mamele ar trebui incurajate si sustinute sa exprime laptele prin muls si sa-i dea lapte copilului in conditii de siguranta, aplicand masurile de igiena adecvate. Daca mama exprima laptele cu mana, cu ajutorul unei pompe manuale sau electrice, trebuie sa-si spele mainile inainte de muls sau inainte de a atinge orice pompa sau parti ale biberonului si sa se asigure ca pompa a fost adecvat curatata dupa fiecare utilizare. Laptele exprimat ar trebui dat copilului folosind un biberon sau o lingurita curate, preferabil de catre persoana care nu are simptome ale bolii si cu care copilul se simte confortabil.
Intensificarea protectiei, promovarii si sustinerii pentru hranirea adecvata a bebelusilor si copiilor mici este, asadar, o actiune de maxima importanta pe care personalul medical trebuie sa o protejeze chiar si in contextul COVID-19. Indeosebi in zonele rurale izolate si sarace, sprijinul asistentilor medicali comunitari si al mediatorilor sanitari romi este esential in cazul mamelor vulnerabile. Nu trebuie sa trecem cu vederea faptul ca 1 din 10 copii din Romania este nascut de o mama adolescenta si ca avem doar 1.650 de asistenti medicali comunitari in intreaga tara, in conditiile in care Banca Mondiala a estimat un necesar de 6.000.
In contextul evolutiei pandemiei de COVID-19, serviciile medicale trebuie sa fie in continuare disponibile si accesibile tuturor femeilor de varsta fertila, femeilor insarcinate si nou-nascutilor. Acestea ar trebui sa includa atat asistenta medicala de rutina, cat si ingrijiri specifice tratarii COVID-19. Trebuie depuse eforturi pentru mentinerea serviciilor clinice de calitate, precum ingrijirile prenatale, serviciile de obstetrica, ingrijirea post-partum si postnatala. Continuarea controalelor medicale periodice trebuie realizata tinand cont de context si, pe cat posibil, de impactul documentat al pandemiei asupra serviciilor medicale.
Nu ar trebui sa fie promovati substituentii de lapte matern, donatiile de biberoane si tetine, suzete sau donatiile de substituenti de lapte matern in nicio zona a unitatilor in care sunt furnizate servicii de maternitate sau neonatale ori de catre personalul medical.
In contextul masurilor de izolare si a ingrijorarii pentru membrii familiei, este de maxima importanta asigurarea disponibilitatii informatiilor corecte despre sanatate si nutritie tuturor comunitatilor si parintilor.
Adauga tu primul comentariu: